Drbna obsazuje trh lokálních zpráv, zkouší i tisk
Na jihu Čech se zrodil regionální web Drbna, který se dál rozšiřuje. Stojí za ním Libor Matoušek.
![](https://mediagurucdneu.azureedge.net/wp-content/uploads/2016/09/Libor-Matousek_1a.jpg?v=1)
Koncept regionálního online zpravodajství Drbna se zrodil před pěti lety, kdy se objevila jako první Budějcká Drbna. Na internetu jste se postupně prosadili v silné regionální médium. Poté přišlo i rozšíření do dalších míst republiky. Obsah vašeho titulu je seriózní, což ale nekoresponduje s názvem „drbna“. Proč takový název?
Je to záměr. Abychom uspěli, nemohli jsme přijít s fádním názvem typu Zpravodaj nebo Listy. Název Drbna je i takovým lehkým pošťouchnutím konkurence. Dřív na Českobudějovicku vycházely regionální tisky jako Jihočeská Pravda nebo Listy a čtenáři, když si je šli koupit, tak o nich mezi sebou mluvili jako o „drbně“. My jsme se k slangovému pojmenování vrátili a spojili jsme ho s regionálním názvem Budějcká. Za základ jsme si vzali barvy města – červenou a zlatou. Rozhodli jsme se také pro provokativní symbol, kterým je obraz dívky s páskou přes pusu. A na česká média jsme velmi rychle začali dobývat sociální sítě, přípravy jsme začali už v roce 2010. Teď máme na Facebooku přes 38 tisíc fanoušků, což je z místních tištěných i online titulů absolutně nejvíc. Dále jsme i na Twitteru a Instagramu.
Na jakém konceptu stavíte?
Od začátku jsme chtěli být zpravodajským serverem pro České Budějovice, který striktně dodržuje novinářskou etiku a novinářská pravidla. Vždy jsme těžili z obsahu od uživatelů a pracovali jsme s ním. Je naší předností, že dokážeme využívat místních lidí. Je to něco podobného, co dělá například Prima v Diváckých zprávách nebo Česká televize s iReportérem.
Čím si myslíte, že jste vaše čtenáře přesvědčili ve srovnání se zavedenými staršími značkami – Deník nebo budějovické zpravodajství iDnes.cz?
Na internetu „velkých médiích“ je regionální obsah hůř dostupný. Zároveň mám dojem, že není úplně prioritou. Pokud čtenáře zajímají regionální zprávy, tak například z iDnesu.cz se do kraje musí proklikat. To znamená jeden dva kliky navíc. Na Deníku se také proklikávají až na zvolený kraj. Na našem webu najdou čtenáři zprávy hned.
Co je podle vás klíčovým faktorem úspěchu Drbny v tak krátkém čase?
Je pro nás důležitá souhra v týmu. Nedařila by se, kdybychom nenalezli lidi se stejným zápalem, nasazením a hodnotami, jaké sdílíme my.
![Libor Matoušek, foto: Budějcká Drbna](https://mediagurucdneu.azureedge.net/wp-content/uploads/2016/09/Libor-Matousek_1.jpg)
Provozovatelem internetových stránek je společnost Trima CB. Jako majitel je uveden váš otec.
Ano, můj otec je zakladatel firmy, já jsem se k němu později připojil. Nyní spolu vedeme reklamní agenturu a nově vydavatelství Česká Drbna. V následujících měsících vydavatelství od agentury oddělíme. Tak, aby vše mělo vlastní strukturu a plynulejší procesy.
Jakých výsledků z vydavatelské činnosti dosahujete?
Hospodářský výsledek je velmi dobrý, jsme v zisku. V Budějovicích, kde jsme tedy nejdéle, dosahujeme padesátiprocentní ziskovosti k tržbám. Některé další redakce, které máme, dotujeme. Do Olomouce jsme se rozšířili pomocí franšízy, nejnověji jsme vstoupili do Jihlavy. Působíme také v Liberci, Brně a Praze, kde máme intelektuální Malostranskou Drbnu.
Budějckou Drbnu jste vybudovali díky znalosti prostředí a kontaktům s místními lidmi. Jak to děláte v dalších městech, které pro vaši rodinu nejsou „domácí“?
Vždy chceme, aby pro nás pracovali místní lidé. Je to proto, že znají nejlépe svoje okolí, zvyky, ale i jazyk, který se používá v daném místě. V Olomouci jsme našli dobré partnery, kteří jsou mladí, draví a mají zkušenost i s agenturní prací. Trochu jsme tápali, jak tam řešit obchod, ale nakonec jsme se domluvili na spolupráci s obchodníky Radia Haná. Přibrali si naše inzertní produkty k sobě a prodávají je. Částečně řešíme obchod my napřímo, částečně jejich prostřednictvím. Pro ně je to dobrá kombinace inzerce v rádiu a na webu.
Aktuálně jste na šesti místech republiky. Jaké jsou další plány?
Postupujeme opatrně. Budějcká Drbna je nejstarší a nejstabilnější, ale než jsme začali s obchodem, tak to také bylo až poté, co jsme dosáhli nějaké návštěvnosti. Podobně jdeme teď v Liberci, kde jsme postavili obchodní tým od letošního září. Nejdřív jsme ale chtěli předběhnout konkurenci v návštěvnosti a teprve poté se pustit do rozjezdu obchodního týmu.
Naší strategii je přinášet mutace Drbny do dalších regionů a být co nejúspěšnější. Musíme ale stabilizovat obchodní týmy a potřebujeme vygenerovat další zisky na to, abychom se mohli posunout do dalšího města. Do projektu investujeme převážně z našich peněz a investice se nám teď začíná postupně vracet. Udělali jsme dokonce první akvizici, když jsme koupili fotbalový server Jihočeský fotbal. Dosahuje výborné návštěvnosti a nabízí se jeho vhodné propojení s naší Drbnou. Jen v Budějovicích dosahujeme společně kolem 2 milionu zobrazených stránek měsíčně (zdroj: Google Analytics. Z toho Budějcká Drbna cca 1 mil. zobrazených stránek měsíčně, 300 tis. unikátních uživatelů, pozn. red.).
![Libor Matoušek, ml. Foto: Budějcká Drbna](https://mediagurucdneu.azureedge.net/wp-content/uploads/2016/09/LMatousek.jpg)
Uvažovali jste o tom jít výš na úroveň nadregionální?
Máme střešní web s názvem Česká Drbna, který agreguje zprávy z regionů. Zatím ho nepropagujeme, ale chystáme si podhoubí, které v budoucnu využijeme.
Je vaším cílem obsadit všechny regiony?
Bylo by to skvělé, ale musí být stabilizované současné tituly. Nejprve je potřeba zajistit regiony, které máme, postavit k nim silné obchodní týmy, a pak se můžeme pustit do dalších regionů.
V čem spočívá stabilizace, o které mluvíte?
Jednak se týká stabilizace redakce. Zjistili jsme, že nemá cenu mít velký počet externistů, ale raději tři až čtyři stálé kolegy. Dále je nutné stabilizovat obchodní týmy. Najít dobrého inzertního poradce v oblasti onlinu není jednoduché. Naši obchodníci musí zároveň fungovat jako konzultanti a pro inzerenty připravit optimální řešení.
Jak se vám osvědčuje prodej online reklamy?
Tržby se celkově daří zvyšovat, ale mění se struktura prodaných produktů. Jsme za to velmi rádi, je to trend ze zahraničí. Teď je zřejmý narůst sponzorovaného obsahu. To je výhodné jak pro nás, tak pro inzerenta. My se díky tomu můžeme věnovat tématům, na která by nám už nezbývala kapacita.
Zatím se vykazujete čísly z Google Analytics. Neuvažujete o vstupu do NetMonitoru?
Výhledově do NetMonitoru vstoupíme, ale Google Analytics nám poskytuje dobrou službu a žádný inzerent tato data zatím nezpochybnil. Musíme pečlivě zvažovat, kam peníze investovat, a raději se kloníme k tomu vkládat je do redakce a do tvorby obsahu. Samozřejmě, že za čas by byl vstup do NetMonitoru logickým krokem, ale ještě k tomu z našeho pohledu není důvod. Naši inzerenti jsou s čísly spokojeni.
Konkurence o vás neprojevila zájem?
Měli jsme dvě nabídky na fúzi, zatím jsme je ale odmítli, protože jsme se chtěli zaměřit na stabilizaci. To je cíl pro následující měsíce. Ale myslím si, že kdyby někteří konkurenti nebyli tak hrdí, jak jsou, tak koupě Drbny by pro ně byla velmi lákavou možností, jak obsáhnout čtenáře, které nemají a pravděpodobně nebudou mít. Naši čtenáři jsou kolem 30 let, možná trochu starší, středoškolsky vzdělaní. Zajímají se o lokální dění, kulturu, sport nebo technologie. Vím, že i manažeři velkých firem čtou Drbnu, aby věděli, co se děje v regionu. Drbny už navíc mají ve větší míře zajímavý regionální přesah.
Na internetu už se ale objevily stránky, které jsou vašimi plagiáty.
S tím už se nějakou dobu potýkáme. Na jednu stranu máme radost, že stojíme za kopii, ale na druhou stranu nás to přirozeně štve. Kvalita obsahu se totiž u plagiátů výrazně liší od seriózních zpráv, které máme my. Jednotlivé případy tak řešíme společně s naší advokátní kanceláří a Policií České republiky.
V květnu jste vydali i tištěné vydání. Co tím sledujete?
Chtěli jsme si vyzkoušet, jak na nás budou čtenáři reagovat, když budou muset za náš obsah zaplatit. Museli jsme si dobře spočítat náklady, a proto jsme se rozhodli tisknout Drbnu dvakrát do měsíce.
Jak tedy čtenáři reagovali?
Dobře, musíme být ale opět velmi opatrní, abychom se nedostali s náklady někam, kam nechceme. Zatím však vycházíme v relativně malém nákladu 2,5 tisíce výtisků. Remitenda je ale velmi nízká. Navíc se nám ozvaly firmy, které by chtěly odebírat víc výtisků. Aktuálně také řešíme elektronické předplatné, které nabídneme těm, co jsou převážně na mobilu.
Chcete jít s tištěnou verzí i do dalších regionů?
Abychom byli s tištěnou verzí spokojení, chtěli bychom tisknout 5 až 10 tisíc kusů a vygenerovat až 150 tisíc měsíčně v inzerci. To ekonomicky dává smysl. Teď zatím testujeme, jestli si nás čtenáři chtějí koupit. Do tištěného vydání dáváme texty, které se zatím neobjevily na webu. Občas ale nějaký článek na internetu odemkneme, abychom ukázali, co v tisku píšeme. Připravujeme i možnost ročního elektronického předplatného, kterou marketingově podpoříme. Stejně jako s webem i v případě tisku platí, že další rozšiřování bude postupné.